Резултати от промяна на участието и прехвърляне на средства на осигурени лица от един в друг съответен пенсионен фонд за второто тримесечие и първото полугодие на 2024 г.
На 11 април Българската фондова борса (БФБ) организира първия по рода си Investor Day в България. Участие в събитието, посветено на развитието на капиталовия пазар в страната и събрало инвестиционния елит на Европа, взеха над 40 от най-големите компании в българския бизнес. Инвеститори, анализатори и заинтересовани страни от индустрията дискутираха визията, ефективността и стратегиите за растеж на българския капиталов пазар.
Председателят на Комисията за финансов надзор (КФН) г-н Бойко Атанасов представи основните предизвикателства и посоки за развитие в сферата: „Големите цели и предизвикателства пред инвестиционната общност са да провокираме хората да мислят прагматично, да бъдат предприемачи и все повече да инвестират; да насърчаваме и развитието на новите технологии във финансовия сектор и като резултат да привличаме нови и свежи капитали. Нашата задача е да стимулираме бизнеса в посока на устойчиво развитие, да прилагаме най-добрите инвестиционни практики и да имаме висока отговорност към регулациите, които създават растеж на бизнеса и сигурност у потребителите. Работим в динамични времена и само поставянето на цели не е достатъчно. Трябва да бъдем по-смели в идеите си, да вървим с по-големи крачки и да имаме по-голяма визия за прилагането на гъвкави стратегии за успех. Дълбоко убеден съм, че всички ние, участниците във финансовата индустрия, имаме отговорността да намерим баланса между иновациите, сигурността за потребителите и стабилния надзор, необходим за поддържане на целостта на пазара. Тук е и най-важната роля на Комисията за финансов надзор и лично Ви гарантирам, че целият екип на КФН ще продължи да я изпълнява с най-високото ниво на професионализъм и отговорност“.
Председателят на КФН – г-н Бойко Атанасов открива Investor Day в България
Професионалният симпозиум предостави на аудиторията задълбочено потапяне в иновативните инициативи, пазарното позициониране и финансовите перспективи пред публичните и непублични компании в Централна и Източна Европа. По време на събитието бе обявен най-новият сегмент на БФБ за двойно листване, разработен в партньорство с Deutche Börse. Сегментът разкрива нови възможности пред бизнеса в България, като позволява на всяка компания да се листва едновременно, бързо и лесно и на двете борси.
Първият Investor Day е показател, че срещите на бизнеса с потенциалните инвеститори са сериозен ангажимент за стимулирането на иновативни решения, които да отговарят, както на променящите се нужди на клиентите, така и на борсовите изисквания. Същевременно регулаторната гъвкавост ще продължи да играе решаваща роля за поддържането на благоприятна среда, която подкрепя устойчивия растеж и развитието на капиталовите пазари.
1. Вписва емисия облигации, издадена от „Доверие – обединен холдинг“ АД, в регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа.
Емисията е в размер на 199 733 броя поименни, безналични, лихвоносни, необезпечени, свободнопрехвърляеми, конвертируеми облигации с ISIN код BG2100033237, с номинална стойност на една облигация 100 лева, с плаващ лихвен процент, равен на сумата от 6-месечен EURIBOR, увеличен с надбавка от 2,00% годишно, но общо не по-малко от 2,00% годишно и не повече от 6,00% годишно, платим на 6-месечен период, с матуритет 5 години, считано от 02.04.2024 г. – датата на регистрацията на емисията в централния регистър на ценни книжа, воден от „Централен депозитар“ АД.
2. Вписва последваща емисия акции, издадена от „ТК-Имоти“ АД, гр. София, в регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа, с цел търговия на регулиран пазар.
Емисията е в размер на 47 619 239 броя обикновени, поименни, безналични, свободнопрехвърляеми акции с право на глас, с номинална стойност 1 лев всяка, с ISIN код BG11KAJMAT16, издадена от „ТК-Имоти“ АД, гр. София, в резултат на увеличение на капитала на дружеството от 231 386 лева на 47 850 625.
3. Отписва, по искане на заявителя, „Захарни заводи“ АД, гр. Горна Оряховица, като публично дружество и издадената от дружеството емисия ценни книжа в размер на 11 112 919 броя обикновени, поименни, безналични, свободнопрехвърляеми акции с право на глас, с номинална стойност 1 лев всяка и с ISIN код BG11ZAGOBT19, от регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа.
4. Изпраща писмо до управляващо дружество (УД) „Тренд Асет Мениджмънт“ АД с искане за допълнителна информация и документи във връзка с издаване на разрешение за организиране и управление на национален инвестиционен фонд и с вписване на УД „Тренд Асет Мениджмънт“ АД в регистъра на лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове.
Актуализация на списъците със застрахователи и застрахователните посредници, заявили намерение да извършват трансгранична дейност във Вътрешния пазар на Европейския съюз
За периода от 01.03.2024 г. до 31.01.2024 г. в КФН са получени 24 (двадесет и четири) уведомления от компетентни органи на държави членки по отношение намерението на застрахователи и застрахователни посредници със седалище в други държави членки на ЕС, които извършват дейност на територията на Република България при условията на свободата на предоставяне на услуги, в т.ч. уведомления за разширяване обхвата на извършваната дейност или предоставяне на информация за промяната на адреси, представители или други обстоятелства.
За периода са постъпили 2 (две) уведомления относно намерението на застрахователи със седалище в държава членка на ЕС да извършват дейност на територията на Република България. През периода няма постъпили уведомления относно оттегляне на намерението на застрахователни дружества със седалище в държава членка на ЕС да извършват трансгранична дейност на територията на Република България, при условията на свободата на предоставяне на услуги. Към края на м. март 2024 г. броят на застрахователните дружества със седалище в други държави членки на ЕС и ЕИП, за които в КФН са постъпили уведомления за намерението им да извършват дейност на територията на България при условията на свободата на предоставяне на услуги, e 433 (четиристотин тридесет и три)дружества.
За периода от 01.03.2024 г. – 31.03.2024 г. в КФН са получени уведомления от компетентните надзорни органи на държави членки на ЕС относно намерението на 13 (тринадесет)застрахователни посредници със седалище в държави членки на ЕС да извършват дейност по застрахователно посредничество на територията на Република България при условията на свободата на предоставяне на услуги. В периода не са постъпили нотификации относно оттегляне на намерението на застрахователни посредници със седалище в държави членки на ЕС да извършват дейност на територията на Република България при условията на свободата на предоставяне на услуги.
В резултат на това, към края на м. март 2024 г. броят на застрахователните посредници със седалище в държави членки на ЕС, заявили намерение да извършват трансгранична дейност в България, e 2 202 (две хиляди двеста и двама).
За периода 01.03.2024-31.03.2024 г. КФН е изпратила уведомления относно намерението на 1 (един) местен застраховател да извършва трансгранична дейност при условията на свободата на предоставяне на услуги. Така общият брой на местните застрахователи, заявили намерение да извършват застрахователна дейност на територията на други държави членки, се увеличава на 22 (двадесет и две).
За периода 01.03.2024 г. – 31.03.2024 г. КФН не е изпращала уведомления до националните компетентни органи на ЕС относно намерението на местни застрахователни посредници да извършват трансгранична дейност при условията на свободата на предоставяне на услуги. Така общият брой на местните застрахователни посредници, заявили намерение да извършват трансгранична дейност, се запазва на 67 (шестдесет и седем).
Актуализираните списъци с уведомленията са публикувани на интернет страницата на КФН в раздел „Поднадзорни лица” – „Нотификации”.
Заместник-председателят на Комисията за финансов надзор и шеф на „Застрахователен надзор” Владимир Савов пред „БАНКЕРЪ”.
Г-н Савов, бихте ли ни запознали с подготовката за въвеждането на системата „бонус-малус” в рамките на задължителната застраховка “Гражданска отговорност” на автомобилистите?
– Първоначалният вариант за подготовка на системата „бонус-малус“ в България бе предвиден да се разработи чрез споделена компетентност от страна на три институции – КФН, МВР и Министерството на труда, информационните технологии и съобщенията. След публикуването му в края на 2018 г. и след изразената общо взето негативна обществена реакция, през 2019 г. беше изработен втори проект. В началото на 2020 г. КФН прие на първо гласуване проектонаредба за системата „бонус-малус“, който обаче не достигна до финално одобрение от трите институции поради започналата пандемия, а скоро след това и поради честите политически промени.
По същество можем да констатираме, че опитите за приемане на система „бонус-малус“, базирана на поведението на водача, срещнаха безпрецедентна съпротива от страна както на потребителите, така и на застрахователите, професионалните организации на превозвачите и академичните среди. Аргументите бяха основателни и трудно можеха да бъдат преодолени предвид изискванията водещ критерий да е поведението на водачите на пътя и извършените от тях административни нарушения по смисъла на Закона за движението по пътищата или престъпления по транспорта по смисъла на Наказателния кодекс.
В промените в Кодекса за застраховането сега се предвижда системата „бонус-малус“ да бъде децентрализирана на ниво отделен застраховател и базирана на причинените от автомобила щети. Което е радикално различно от централизирана система, базирана основно върху поведението на водача. Защо „колата“ е на фокус, а не „шофьорът“?
– Наред със споменатите сложности, измененията в европейската директивата за застраховката „Гражданска отговорност“ еднозначно дават пазарно и потребителско предимство за това системите „бонус-малус“ да са децентрализирани и базирани на щетите, които са обективен и измерим фактор за покривания риск.
Европейската директива изисква държавите членки да създадат ясна правна рамка за издаване на удостоверения за цялата история на щетите, причинени от всеки водач, както и да задължат всички застрахователи да обявят своите правила, по които смятат да използват тези удостоверенията за целите на определянето на застрахователните премии. Ето защо в същността си предложеният нов модел на системата „бонус-малус“ предвижда застрахователите да обявят собствени правила за третиране на повишения риск, произтичащ от влошената история на щетите.
Едновременно с това промените в Кодекса за застраховането предвиждат удостоверенията за историята на щетите да се издават централизирано от Гаранционния фонд и да отразяват всички заведени срещу водача застрахователни претенции, независимо от застрахователя, при който той е бил застрахован през годините. По този начин ще се гарантира централизиран достъп на застрахователите до цялата им необходима информация посредством единната система за оценка, управление и контрол на риска до информацията за причинените щети през последните години. Така застрахователят ще може да извърши собствена оценка на риска и да приложи предвижданите от него утежнения за влошен риск, респективно облекчения – при по-нисък риск. Това предложение изхожда от разбирането, че застрахователите самостоятелно определят цената на застраховката „Гражданска отговорност“ и основната конкуренция между тях на този пазар е именно ценовата конкуренция. При действащата правна рамка застрахователите са длъжни да правят собствена оценка на риска и сами да преценяват как до го остойностят във всеки конкретен случай.
В този смисъл някои коментари са спекулативни – а именно, че при покупка на автомобил „втора ръка“ автоматично ще се отразява в премията цялата история на щетите – тоест, ще се „наследяват“ щетите, причинени от предишния собственик. Историята на щетите е информация, с която застрахователят ще разполага, но, разбира се, ще е въпрос на неговата политика кои от тях и как да се вземат предвид при формирането на премията.
След влизането в сила на промените в кодекса КФН ще издаде наредба, с която да създаде единни правила за обмен на информация между застрахователите и регистъра на Гаранционния фонд.
Какво бихте отговорили на твърденията, че система, базирана само на щетите, а не на поведението на водачите, няма да има превантивен и дисциплиниращ ефект?
– Основната цел на системата „бонус-малус“ е справедливото разпределение на застрахователния риск, който застрахователите покриват при тази задължителна и масова застраховка, така че тези водачи, които са по-рискови от гледна точка на причиняваните щети да плащат по-високи застрахователни премии, в сравнение с водачите, които не причиняват или причиняват малко на брой или малки по размер щети. Убеден съм, че, предложената система “бонус – малус“, базирана на причинените щети, ще има дисциплиниращ ефект, още повече, че такава е и най-разпространената европейска практика. Когато водачът е наясно, че при причинени от неговия автомобил щети застраховката му „Гражданска отговорност“ ще поскъпне, това би го накарало да се отнася внимателно както към имуществото и здравето на другите участници в движението, така и към спазване на самите правила за движението по пътищата.
При предложения понастоящем проект на система „бонус-малус“, застрахователите ще регистрират всички заведени пред тях претенции в централизирания регистър на Гаранционния фонд, който ще издава централизирани удостоверения за историята на щетите, причинени от всеки водач, и застрахователите ще са задължени да обявят публично как ще използват тези удостоверения, когато формират и коригират застрахователната премия по отношение на различните рискови профили.
Едновременно с това в предложените изменения на Кодекса за застраховането се допуска застрахователят да използва и информацията за поведението на водача на пътя като допълнителен коригиращ фактор при формирането на премията. В тези случаи обаче застрахователят би следвало сам да създаде свой процес за събиране на относимата информация за поведението на водачите, която е от значение за неговата политика „бонус-малус“ и, разбира се, също е задължен да обяви как ще използва тази информация при определянето на застрахователните премии.
Каква е европейската практика при въвеждането на системата „бонус-малус“?
– Последните изменения в европейската директива за задължителната застраховка „Гражданска отговорност“ поставят акцент върху задължението на застрахователите самостоятелно да определят цените по тази застраховка, като публикуват общ преглед на политиките си по използване на удостоверения за предходни застрахователни събития. В съответствие с директивата такъв подход е възприет и в България с предложените промени в Кодекса за застраховането.
В по-голямата част от държавите членки на ЕС системите „бонус-малус“ не са регламентирани с нормативен акт, а съществуват само като договорна практика. Само в пет държави – Франция, Италия, Люксембург, Румъния и Унгария – съществуват централизирани системи бонус-малус, но те също са базирани само на щетите. Австрия и Белгия са преминали от единна система към децентрализирана такава – отново базирана на щетите. В Чехия и Словакия законът предписва премиите по застраховка ГОА да се коригират с историята на щетите, но не урежда как именно да стане това, което на практика отново води до задължение на застрахователите да обявят свои политики за корекция на застрахователните премии.
Има коментари, че без единна система „бонус-малус“ държавата на практика се отказва от заявените цели за приемането ѝ?
– Това мнение не може да бъде споделено, защото не отговаря на действителното съдържание на предложената система „бонус-малус“, на практиката в другите държави членки на ЕС и не съответства на ангажиментите, които България има във връзка с транспонирането на Моторната директива.
Задължение на държавата е да приеме работещи и обществено приети механизми на регулиране, а когато историята е показала, че един подход не е обществено приемлив, да намери друг, който да бъде разбираем, приемлив и приложим. Затова настоящото предложение води до преодоляване на всички натрупани у нас недостатъци при предходните два проекта на системата „бонус-малус“, създава ясна рамка за ефективна оценка на риска, основана на обективния застрахователен критерий – причинени щети, и води до справедливо разпределение на застрахователния риск, който застрахователите ще поемат, в условията на ценова конкуренция помежду си.
Никъде в държавите членки на ЕС системата „бонус-малус“ не служи като инструмент за централизирано ценообразуване на застраховката „Гражданска отговорност“. Това би противоречало на европейските и национални правила за защита на конкуренцията и би премахнало ползите за потребителите от ценовата конкуренция между застрахователите.
Да очакваме ли дигитализирано решение за застраховката?
– В хода на изготвянето на законопроекта достигнахме до заключението, че пазарните отношения в българския сектор на застраховането все още са на такъв етап на своето развитие, че запазването на допълнителна защита чрез знак, издаван от Гаранционния фонд, е необходимо поради масовия и задължителен характер на застраховката и големите застрахователни лимити, които тя покрива.
Но заедно с това беше отчетена и необходимостта от премахване на пречките пред дигитализацията на процеса на сключване на тази най-масова задължителна застраховка. Предложено бе знакът да се изобразява върху застрахователната полица посредством QR-код, генериран от информационната система на Гаранционния фонд. По този начин ще престане да съществува знакът под формата на „стикер“, а защитната функция ще се осъществява посредством QR-кодът, който ще се изобразява върху самата полица на застраховката „Гражданска отговорност“.
Направено беше и предложение да има преходен период до 31.12. 2026 година. Целта е в рамките на този период знакът, който досега се поставяше на предното стъкло на автомобила, да се премахне оттам изцяло и да се премине към издаване на полиците с QR-код.
Владимир Савов – зам. председател на Комисия за финансов надзор, ръководещ управление “Застрахователен надзор”
1. Одобрява проспект за допускане до търговия на регулиран пазар на емисия облигации, издадени от „Тиз Инвест” АД, гр. Пловдив.
Емисията е в размер на 1 000 000 евро, разпределени в 1 000 броя обикновени, поименни, безналични, лихвоносни, свободнопрехвърляеми, обезпечени и конвертируеми облигации, с номинална стойност на 1 облигация в размер на 1 000 евро, с базов актив обикновени налични акции с единична номинална стойност 10 лв., с конверсионно съотношение облигация/акция 1:170 и конверсионна цена в размер на 11,50 лв., с ISIN код BG2100027239 на облигационната емисия, издадена на 21.09.2023 г. и с падеж на 21.09.2026 г., с плаващ годишен лихвен процент, равен на сумата от 6-месечен EURIBOR с надбавка от 5,00%, но общо не по-малко от 7,00%, платим на 6-месечен период, с изплащане на главницата на падежа заедно с последното лихвено плащане, с матуритет 3 години (36 месеца), считано от датата на емитиране.
Вписва посочената емисия облигации в регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа, с цел търговия на регулиран пазар.
2. Одобрява Антония Иванова за член на съвета на директорите на управляващо дружество „Трейшън Инвест“ ЕАД.
3. Одобрява Бисера Лазарова, Борис Борисов и Стефка Обрешкова за членове на съвета на директорите на „Софарма имоти“ АДСИЦ, които ще бъдат предложени на предстоящо общо събрание на акционерите на дружеството.
4. Издава одобрение на „Българска фондова борса” АД на изменения и допълнения на Правилника за дейността на „Българска фондова борса” АД, приети от съвета на директорите на дружеството.
5. Отписва „Кепитъл Консепт Лимитед“ АД, гр. София, като публично дружество и издадената от дружеството емисия акции с ISIN код BG1100074084 от регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа.
Комисията за финансов надзор публикува образец на Приложение №1 и Приложение №3 към Заповед № 988 от 16.12.2022 г. на заместник-председателя на КФН, ръководещ управление „Застрахователен надзор“, изменена и допълнена със Заповед № 190/28.03.2024 г. и образец на Приложение №9 към § 4, ал. 1 от преходни и заключителни разпоредби на Наредба №53 от 23.12.2016 г. за изискванията към отчетността, оценката на активите и пасивите и образуването на техническите резерви на застрахователите, презастрахователите и Гаранционния фонд. Образците може да намерите в раздел „Административни документи”, ”Форми и образци”, „Застрахователна дейност“.
В Комисията за финансов надзор е получено уведомление от компетентния орган на Кралство Дания (Danish Financial Supervisory Authority) за осъществено на 31 март 2024 г. прехвърляне на застрахователния портфейл от Codan Forsikring A/S към Alm. Brand Forsikring A/S, включващ застрахователни договори, по които Република България е държава членка, където е разположен рискът.
Информация за предстоящото прехвърляне на този застрахователен портфейл е получена в КФН през м. октомври 2023 г. КФН вече е предоставила своето съгласие на компетентния орган на Кралство Дания за прехвърляне на застрахователния портфейл в рамките на ЕС.
1. Одобрява замяна на „Обединена Българска Банка“ АД с „Банка ДСК“ АД като банка-депозитар на „Софарма имоти“ АДСИЦ, гр. София.
2. Вписва емисия акции, издадена от „Алфа България“ АД, гр. София, в регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа, с цел търговия на регулиран пазар.
Емисията е в размер на 7 800 000 броя обикновени, поименни, безналични, свободнопрехвърляеми акции с право на глас, с номинална стойност 1,00 лев всяка, с ISIN код BG1100038097.
3. Отписва, по искане на заявителя, след осъществено търгово предлагане по чл. 149а от ЗППЦК, „Ямболен“ АД като публично дружество и издадената от дружеството емисия акции, от регистъра на публичните дружества и други емитенти на ценни книжа.
Емисията е в размер на 1 222 299 броя обикновени, поименни, безналични, свободнопрехвърляеми акции с право на глас, с номинална стойност 1 лев всяка, с ISIN код BG11JMJMBT14.
4. Прекратява производството относно одобрение на член на управителния съвет на ЗАСТРАХОВАТЕЛНА КОМПАНИЯ „ЛЕВ ИНС“ АД, по искане на страната, по чиято инициатива то е започнало.
5. Освобождава за 2024 г. „Аурубис България“ АД и „Каргил България” ЕООД от задължението да се лицензират като инвестиционни посредници във връзка с осъществяваната от дружествата търговия със стокови деривати или квоти за емисии или техни деривати (по смисъла на чл. 5 от ЗПФИ).
6. Изпраща писмо до “Застрахователно дружество ИНСтинкт” ЕАД, с което уведомява дружеството, че към настоящия момент не са налице правни пречки за сключване и изпълнение на договор за прехвърляне на важни дейности по оказване на международен асистанс по застраховка „Помощ при пътуване“ и/или други застраховки, свързани с пътуване и необходимост от асистанс към трето лице.
На 26.02.2024 г., заместник-председателят на Комисията за финансов надзор (КФН), ръководещ управление „Застрахователен надзор“, на основание чл. 16, ал. 1, т. 16 и 24 от Закона за Комисията за финансов надзор и чл. 2, ал. 6 от Наредба № 53 от 23.12.2016 г. за изискванията към отчетността, оценката на активите и пасивите и образуването на техническите резерви на застрахователите, презастрахователите и Гаранционния фонд, във връзка с чл. 127, ал. 1 и 2, ал. 3, т. 1 от Кодекса за застраховането, откри производство по издаване на общ административен акт – Заповед за изменение и допълнение на Заповед № 988/16.12.2022 г. на заместник-председателя на КФН, ръководещ управление „Застрахователен надзор“.
На основание чл. 66, ал. 1 от АПК откриването на производството по издаване на общия административен акт е оповестено публично чрез оповестяване на проекта на акта на интернет страницата на КФН в раздел „Обществени консултации”. На основание чл. 69, ал. 1, т. 1 от АПК формата за участие на заинтересованите лица в производството по издаване на акта е „Писмени предложения и възражения”. На основание чл. 69, ал. 2 от АПК срокът за предоставяне на писмените предложения и възражения е един месец от датата на публикуване на съобщението за откриване на производството по издаване на административния акт на интернет страницата на КФН, който изтича на 26.03.2024 г. включително.
В предвидения срок не са постъпили предложения и възражения от страна на заинтересовани лица.
Във връзка с гореизложеното заместник-председателят на КФН, ръководещ управление „Застрахователен надзор“ издава заповед за изменение и допълнение на Заповед № 988/16.12.2022 г. на заместник-председателя на КФН, ръководещ управление „Застрахователен надзор“
Актуализация на списъците със застрахователи и застрахователните посредници, заявили намерение да извършват трансгранична дейност във Вътрешния пазар на Европейския съюз
За периода от 01.02.2024 г. до 29.02.2024 г. в КФН са получени 23 (двадесет и три) уведомления от компетентни органи на държави членки по отношение намерението на застрахователи и застрахователни посредници със седалище в други държави членки на ЕС, които извършват дейност на територията на Република България при условията на свободата на предоставяне на услуги, в т.ч. уведомления за разширяване обхвата на извършваната дейност или предоставяне на информация за промяната на адреси, представители или други обстоятелства.
За периода са постъпили 2 (две) уведомления относно намерението на застрахователи със седалище в държава членка на ЕС да извършват дейност на територията на Република България. През периода няма постъпили уведомления относно оттегляне на намерението на застрахователни дружества със седалище в държава членка на ЕС да извършват трансгранична дейност на територията на Република България, при условията на свободата на предоставяне на услуги. Към края на м. февруари 2024 г. броят на застрахователните дружества със седалище в други държави членки на ЕС и ЕИП, за които в КФН са постъпили уведомления за намерението им да извършват дейност на територията на България при условията на свободата на предоставяне на услуги, e 431 (четиристотин тридесет и едно)дружества.
За периода от 01.02.2024 г. – 29.02.2024 г. в КФН са получени уведомления от компетентните надзорни органи на държави членки на ЕС относно намерението на 11 (единадесет)застрахователни посредници със седалище в държави членки на ЕС да извършват дейност по застрахователно посредничество на територията на Република България при условията на свободата на предоставяне на услуги, както и 2 (две) уведомления относно преустановяване извършването на трансгранична дейност по застрахователно посредничество на територията на Република България
В резултат на това, към края на м. февруари 2024 г. броят на застрахователните посредници със седалище в държави членки на ЕС, заявили намерение да извършват трансгранична дейност в България, e 2 189 (две хиляди сто осемдесет и девет).
За периода 01.02.2024-29.02.2024 г. КФН не е изпращала уведомления относно намерението на местни застрахователи да извършват трансгранична дейност при условията на свободата на предоставяне на услуги. Така общият брой на местните застрахователи, заявили намерение да извършват застрахователна дейност на територията на други държави членки, се запазва на 21 (двадесет и едно).
За периода 01.02.2024 г. – 29.02.2024 г. КФН не е изпращала уведомления до националните компетентни органи на ЕС относно намерението на местни застрахователни посредници да извършват трансгранична дейност при условията на свободата на предоставяне на услуги. Така общият брой на местните застрахователни посредници, заявили намерение да извършват трансгранична дейност, се запазва на 67 (шестдесет и седем).
Актуализираните списъци с уведомленията са публикувани на интернет страницата на КФН в раздел „Поднадзорни лица” – „Нотификации”.