На интернет страницата на КФН – www.fsc.bg, раздел „Поднадзорни лица”, „Статистика”, „Капиталов пазар”, „2017“, са качени данни за капиталов пазар за 2017 г.
Важно предупреждение към инвеститорите във финансови инструменти
През последните месеци се наблюдава тенденция за заблуда на инвеститорите и потенциалните инвеститори във финансови инструменти, като се регистрират дружества с наименования, наподобяващи тези на лицензирани от Комисията за финансов надзор инвестиционни посредници. Наименованията често съдържат името на лицензирания инвестиционен посредник като се добавят означения „-ФРОНТ ОФИС“ или други думи, които могат да създадат заблуда в инвеститорите, че това дружество е надлежно лицензирания от Комисията за финансов надзор инвестиционен посредник.
Във връзка с горното, Комисия за финансов надзор предупреждава инвеститорите, че:
– получател на всяко плащане, което е възникнало от договорните отношения между клиента и инвестиционния посредник, следва да бъде именно инвестиционния посредник;
– банковата сметка, по която се превеждат пари следва да е посочената в договора банкова сметка с титуляр инвестиционния посредник.
Парични средства, преведени по сметка на лице, различно от инвестиционния посредник, няма да могат да бъдат обект на защита от Фонда за компенсиране на инвеститорите до предвидените в закона размери и да бъдат възстановени в случай на несъстоятелност на дружеството.
Списъците на застрахователите и застрахователните посредници от държави членки на ЕС, нотифицирали КФН, са актуализирани.
За месец май 2018 г. 3 застрахователни дружества от държави членки са нотифицирали Комисията за финансов надзор (КФН) за намерението си да извършват застрахователна дейност на територията на България, а 1 е преустановило извършването на дейност. Към 31 май 2018 г. застрахователите от държави членки, нотифицирали КФН, че желаят да извършват застрахователна дейност на територията на Република България, са 605.
През месец май 8 нови застрахователни посредници от държави членки са нотифицирали КФН, че желаят да извършват дейност в България, а 5 са преустановили извършването на дейност. Към 31 май 2018 г. застрахователните посредници от държави членки, нотифицирали КФН, че желаят да извършват дейност по застрахователно посредничество на територията на Република България, са 2356.
През месец май няма застрахователни дружества със седалище на територията на Република България, заявили намерение да извършват застрахователна дейност на територията на други държави членки на ЕС. Към 31 май 2018 г. общият брой на застрахователните дружества със седалище на територията на Република България, нотифицирали КФН, че желаят да извършват застрахователна дейност на територията на други държави членки на ЕС, е 15.
През месец май няма нови застрахователни посредници със седалище на територията на Република България, заявили намерение да извършват дейност на територията на други държави членки на ЕС. Към 31 май 2018 г. общият брой на действащите застрахователни посредници със седалище на територията на Република България, нотифицирали КФН, че желаят да извършват дейност по застрахователно посредничество на територията на държави членки на ЕС, е 43.
Актуализираните списъци с нотификациите са публикувани на страницата на КФН в раздел „Поднадзорни лица” – „Нотификации”.
Окончателни данни за стойността и броя на изплатените и предявени претенции по застраховка „Гражданска отговорност” на автомобилистите, включително по рискови групи, към 31.03.2018 г.
Представените окончателни данни за стойността и броя на изплатените и предявени претенции по застраховка „Гражданска отговорност” на автомобилистите, включително по рискови групи, към 31.03.2018 г. са публикувани на интернет страницата на КФН – www.fsc.bg, раздел „Поднадзорни лица”, „Статистика”, "Застрахователен пазар", „Общо Застраховане“ „2018“. Данните се отнасят единствено за застрахователните договори, които не са сключени при извършване на дейност от застрахователите при правото на установяване или при условията на свобода на предоставяне на услуги.
Окончателният доклад на консултанта по системата бонус-малус е изпратен за становище на министрите на транспорта и на вътрешните работи
Консултантът по въвеждането на системата бонус-малус по задължителната застраховка „Гражданска отговорност на МПС” Ърнст енд Янг представи окончателния си доклад. В доклада консултантът е разработил 11 възможни сценария за система бонус-малус в България, както и е предложил голям брой фактори, които да бъдат взети предвид при нейното изграждане. Всички сценарии са изготвени въз основа на изчисления на данни за българския пазар и отразяват неговата специфика. Въпрос на преценка по целесъобразност е кой от предложените сценарии за система бонус-малус да бъде избран.
Поради изключително големия брой предложени варианти Комисията за финансов надзор (КФН) смята, че в момента не е възможно да се пристъпи към обществено обсъждане на проект на нормативен акт, а докладът на Ърнст енд Янг е изпратен за мнение до Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията и Министерството на вътрешните работи. Предварителните очаквания са, че на всяко от двете ведомства ще бъде необходим поне един месец, за да проведат своите консултации и да посочат най-подходящия според тях вариант. След като двете министерства заедно с КФН изразят своите предпочитания, ще се пристъпи към разработване на проект на наредба и нейното обществено обсъждане. Наредбата, която ще въведе системата бонус-малус в България, ще бъде приета съвместно от КФН, министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията и министъра на вътрешните работи, като общественото ѝ обсъждане ще бъде инициирано през месец септември тази година.
Резултати от промяна на участието и прехвърляне на средства на осигурени лица от един в друг съответен пенсионен фонд за първото тримесечие на 2018 г.
Управление “Осигурителен надзор” на Комисията за финансов надзор обяви резултатите от промяната на участие и прехвърляне на средства на осигурени лица от един в друг съответен пенсионен фонд за първото тримесечие на 2018 г. Данните са получени на база на справките, представени от пенсионноосигурителните дружества в Комисията за финансов надзор.
През първото тримесечие на 2018 година в пенсионноосигурителните дружества са подадени общо 56 278 заявления за промяна на участие и прехвърляне на средства от един пенсионен фонд в друг.
Общо 47 568 осигурени лица от подалите заявления през първото тримесечие на 2018 г. са променили участието си във фондовете за допълнително пенсионно осигуряване. Общата сума на прехвърлените средства в друг пенсионен фонд от съответния вид е 140 174 974 лева.
Резултатите от промяната на участие и прехвърлянето на средства от един в друг съответен пенсионен фонд за първото тримесечие на 2018 г. може да намерите в раздел: Поднадзорни лица / Статистика / Осигурителен пазар / Статистика и анализи / 2018.
Eвропейският орган за ценни книжа и пазари прие мерките за намеса в търговията с продукти по отношение на договорите за разлики и бинарните опции
Европейският орган за ценни книжа и пазари (ESMA) официално прие новите мерки във връзка с предоставянето на договори за разлики и бинарни опции на инвеститорите на дребно.
Днес мерките бяха публикувани в Официалния вестник на Европейския съюз. Те ще започнат да се прилагат от 2 юли 2018 г. по отношение на бинарните опции и от 1 август 2018 г. спрямо договорите за разлики, както следва:
1. Бинарни опции (от 2 юли 2018) – забрана за пускане на пазара, разпространение или продажба на бинарни опции на инвеститори на дребно, и
2. Договори за разлики (от 1 август 2018) – ограничение по отношение пускането им на пазара, разпространението или продажбата на инвеститори на дребно. Това ограничение се състои в: определяне на граници на левъриджа при отварянето на позиции; правилото за закриване на маржин позиции по сметката; защита при отрицателен баланс по сметката; предотвратяване на използването на стимули от доставчик по договори за разлики и предоставяне по стандартизиран начин на предупреждение относно настъпването на специфични рискове.
Европейският орган за ценни книжа и пазари прие настоящите мерки на официалните езици в ЕС, като същите ще останат в сила за период от три месеца от датата на тяхното прилагане.
Председателят Стивън Майор каза:
„Мерките, които Европейският орган за ценни книжа и пазари прие днес представляват значителна крачка към по-засилена защита на инвеститорите в ЕС. Новите мерки спрямо договорите за разлики за първи път ще гарантират, че инвеститорите не могат да изгубят повече пари, отколкото са вложили, същевременно ще ограничи използването на ливъридж и стимули, както и че предупрежденията за рисковете ще се отправят по разбираем начин до инвеститорите.
Забраната на Европейския орган за ценни книжа и пазари за пускането на пазара, разпространението или продажбата на бинарни опции на инвеститори на дребно е свързана със значителното безпокойство за защитата на инвеститорите, причинено от естеството на този продукт.
Настоящият общоевропейски подход е най-подходящият начин за решаване на този значим въпрос относно защитата на инвеститорите. Националните компетентни органи ще наблюдават въздействието на тези мерки през времето на тяхното прилагане и ще определят съвместно с Европейския орган за ценни книжа и пазари какви са следващите необходими стъпки.“
Мерките относно договорите за разлики – от 1 август 2018
Мерките на Европейския орган за ценни книжа и пазари за намеса в търговията с продукти са приети на основание чл. 40 от Регламента за пазарите на финансови инструменти и включват:
1. Установяване на ограничения на левъриджа при отварянето на позиция от инвеститор на дребно от 30:1 на 2:1, които ще се променят съобразно волатилността на базовия продукт:
30:1 за основните валутни двойки;
20:1 за останалите валутни двойки, злато и основни индекси;
10:1 за стоки различни от злато и останалите индекси;
5:1 за конкретни капиталови инструменти и други референтни стойности;
2:1 за криптовалути;
2. Правило за закриване на маржин позиция по сметка. Това ще стандартизира процента на маржин (на минимум 50% изискван маржин), при която от доставчиците ще се изисква да приключват един или повече договори за разлики, сключени с инвеститори на дребно;
3. Защита при отрицателен баланс по сметка. Това ще определи цялостен гарантиран лимит на загубите на клиентите на дребно;
4. Ограничение при предлагането на стимули за търговия с договори за разлики, и
5. Единен способ за предупреждение за съществуващ риск, включително и определяне на процента на загубите по сметките на инвеститори на дребно при доставчика на договори за разлики.
Следващи стъпки
Регламентът за пазарите на финансови инструменти предоставя на Европейския орган за ценни книжа и пазари правомощието временно да въведе мерки за намеса на тримесечна основа. Преди изтичането на тримесечния срок, Европейският орган за ценни книжа и пазари ще прегледа мерките за намеса в търговията с продукти и ще прецени необходимостта от продължаването им с още три месеца.
Решение от заседание на КФН на 29.05.2018 г.
На заседанието си на 29.05.2018 г. КФН реши:
Издава окончателна забрана за публикуване на коригирано търгово предложение от „Дивелъпмънт Груп“ АД за закупуване чрез инвестиционен посредник „АБВ Инвестиции” ЕООД на 900 311 броя акции от капитала на „Индъстри дивелъпмънт холдинг“ АД, гр. София, от останалите акционери на дружеството.
Комисията за финансов надзор представи Годишния отчет за дейността си за 2017 г. в Народното събрание
Комисията за финансов надзор (КФН) представи в Народното събрание Годишния отчет за дейността на Комисията за финансов надзор (КФН) за 2017 г., част от който е и завереният от Сметната палата финансов отчет.
През 2017 г. успешно беше приключен прегледът на активите на пенсионните фондове в България и прегледът на балансите на застрахователите и презастрахователите, както и стрес тестовете на застрахователите и презастрахователите. Това беше изключителен опит за регулаторите в Европа, тъй като преди България тази задача не беше решавана никъде в Европейския съюз, освен в Румъния. Резултатите показаха, че застрахователният сектор и допълнителното пенсионно осигуряване в България са устойчиви. Беше назначена и втора проверка, за да се проследи как компаниите прилагат предписаните мерки. Установи се, че за пет застрахователни компании размерът на допустимите собствени средства, покриващи капиталовото изискване за платежоспособност към 31.12.2016 г., е бил недостатъчен. След представяне на окончателните отчети на квесторите КФН пристъпи към крайната надзорна мярка по отношение на две дружества – отнемане на лиценз с цел осигуряване на стабилност на пазара и защита на потребителите.
Основен акцент в регулаторната дейност на Комисията през миналата година беше инициирането на промени в Закона за Комисията за финансов надзор. Промените бяха необходими, предвид все по-големите затруднения, пред които беше изправена Комисията във връзка с изпълнение на надзорните и регулаторните ѝ правомощия, надзиравайки целия небанков сектор. С промените КФН постигна по-голяма независимост, преминавайки на самостоятелен бюджет, сформиран от такси на поднадзорните лица, а не от държавна субсидия. В рамките на отчетния период беше приет и Закон за изменение и допълнение на Кодекса за социално осигуряване. Със закона се въведе разширяване на дефиницията на понятието „свързани лица“ и ограничаването на възможността за инвестиции в свързани лица. През 2017 г. се приеха и предложените от КФН промени в Закона за публичното предлагане на ценни книжа. През отчетната година беше подготвен и внесен за разглеждане в Народното събрание проект на нов Закон за пазарите на финансови инструменти (ЗПФИ). КФН прие и редица наредби, подобрявайки нормативната рамка за извършване на дейност в небанковия финансов сектор у нас.
През 2017 г. активите на небанковия финансов сектор нарастват с 47.2% и в края на годината достигат 38 млрд. лв., като активите на всички видове небанкови финансови дружества/сегменти отчитат положително изменение на годишна база. Всички сегменти на небанковия финансов сектор се характеризират със силна конкуренция (управляващи дружества, колективни инвестиционни схеми, дружества със специална инвестиционна цел и общозастрахователни дружества) или умерена конкурентна среда (животозастрахователи и пенсионноосигурителни дружества).
На капиталовия пазар се отчита сериозен ръст на всички пазарни индекси на фондовата ни борса, които нарастваха с двуцифрен темп на изменение на годишна база със забавяне през втората половина на годината.
През 2017 г. брутният премиен приход, реализиран у нас от всички застрахователи със седалище в Република България, възлиза на почти 2,160 млрд. лв., като се отчита ръст от 8% на годишна база. Въпреки предоставеното право за прехвърляне към Държавното обществено осигуряване на осигурените лица нетните активи на фондовете за допълнително пенсионно осигуряване нарастват през 2017 г., като към края на годината те достигат 12.7 млрд. лв.
Надзорната дейност на КФН е станала значително по-интензивна, за което свидетелстват както нарасналият брой проверки, които КФН е осъществила, така и нарасналият брой административни процедури.
Положителни тенденции се отбелязват и при защитата правата на потребителите на небанкови финансови услуги, като се подчертава откриването на Информационен център, който обслужва както гражданите, така и бизнеса.
През годината КФН е събрала приходи за повече от 6,7 млн. лв., а е извършила разходи за 11 млн. лв.
Годишният отчет за дейността на Комисията за финансов надзор (КФН) за 2017 г., Годишният финансов отчет за 2017 г., както и резюме, може да намерите на страницата на КФН, в раздел „За Комисията” – „Отчети на КФН”.
Предварителни данни за стойността и броя на изплатените и предявени претенции по застраховка „Гражданска отговорност” на автомобилистите, включително по рискови групи, към 31.03.2018 г.
Представените предварителни данни за стойността и броя на изплатените и предявени претенции по застраховка „Гражданска отговорност” на автомобилистите, включително по рискови групи, към 31.03.2018 г. са публикувани на интернет страницата на КФН – www.fsc.bg, раздел „Поднадзорни лица”, „Статистика”, „Застрахователен пазар”, „Общо Застраховане“ „2018“. Данните се отнасят единствено за застрахователните договори, които не са сключени при извършване на дейност от застрахователите при правото на установяване или при условията на свобода на предоставяне на услуги.